KURZUS: Közforgalmú közlekedés I.

MODUL: IV. modul: A városi tömegközlekedés

7. lecke: Városi tömegközlekedési eszközök

| Tanulási útmutató
Tanulási célok
A lecke feldolgozása után Ön képes lesz:
saját szavaival meghatározni a városi tömegközlekedés módszereit (pálya); saját szavaival meghatározni az utascsere folyamat megoldásait; saját szavaival meghatározni a teljesítőképesség főbb mutatóit; felsorolni a városi tömegközlekedés hagyományos eszközeit; felsorolni a pályatípusokat; felsorolni a közlekedési eszközök közötti választás főbb kritériumait; kiválasztani a megállók elhelyezkedése alapján az utascsere folyamat megoldásait; kiválasztani a megállók kialakítása alapján az utascsere folyamat megoldásait; felsorolni városi tömegközlekedési eszközök irányításának módszereit; felsorolni a városi tömegközlekedés járműveinek főbb jellemzőit; kiválasztani a teljesítőképesség mutatóit meghatározó matematikai összefüggéseket; kiválasztani a hagyományos közlekedési eszközöket jellemző mutatókat, tulajdonságokat; saját szavaival meghatározni a különleges tömegközlekedési eszközök halmazait; kiválasztani a különleges tömegközlekedési eszközök főbb csoportjait technikai megközelítésben; felsorolni technikai megközelítés alapján a különleges tömegközlekedési eszközök néhány jellemző típusát; kiválasztani a különleges tömegközlekedési eszközök főbb csoportjait szervezési megközelítésben; felsorolni szervezési megközelítés alapján a különleges tömegközlekedési eszközök néhány jellemző típusát.
Tevékenységek
Olvassa el a kurzus 7. leckéjét! Határozza meg a városi tömegközlekedés módszereit (pálya)! Határozza meg az utascsere folyamat megoldásait! Határozza meg a teljesítőképesség főbb mutatóit! Sorolja fel a városi tömegközlekedés hagyományos eszközeit! Sorolja fel a pályatípusokat! Sorolja fel a közlekedési eszközök közötti választás főbb kritériumait! Válassza ki a megállók elhelyezkedése alapján az utascsere folyamat megoldásait! Válassza ki a megállók kialakítása alapján az utascsere folyamat megoldásait! Sorolja fel a városi tömegközlekedési eszközök irányításának módszereit! Sorolja fel a városi tömegközlekedés járműveinek főbb jellemzőit! Válassza ki a teljesítőképesség mutatóit meghatározó matematikai összefüggéseket! Válassza ki a hagyományos közlekedési eszközöket jellemző mutatókat, tulajdonságokat! Határozza meg a különleges tömegközlekedési eszközök halmazait! Válassza ki a különleges tömegközlekedési eszközök főbb csoportjait technikai megközelítésben! Sorolja fel technikai megközelítés alapján a különleges tömegközlekedési eszközök néhány jellemző típusát! Válassza ki a különleges tömegközlekedési eszközök főbb csoportjait szervezési megközelítésben! Sorolja fel szervezési megközelítés alapján a különleges tömegközlekedési eszközök néhány jellemző típusát!
A feldolgozáshoz szükséges idő: 40 perc olvasás, tanulás, 20 perc önellenőrzés.
Tananyag
1. Hagyományos közlekedési eszközök
A fejezet a városi tömegközlekedésben alkalmazott közlekedési eszközök közül a hagyományosnak tekintett
autóbusz, gyors autóbusz, trolibusz, közúti villamos, gyors villamos, földalatti vasút (FAV), elővárosi vasút (HÉV), városi gyorsvasút, és metró
járműveivel, azok teljesítőképességeivel, és az egyes rendszerek alkalmazásának előnyeivel, hátrányaival foglalkozik, a részletes összehasonlítás lehetőségének megteremtésével. (4.1. táblázat)
Megjegyzés: A képgyűjteményben az előzőekben említett hagyományos tömegközlekedési eszközökre mutatunk egy-egy jellegzetes példát.
Alacsonypadlós városi autóbuszok
| 1/4
Közúti villamos
| 1/4
Trolibusz
| 1/4
Földalatti vasút
| 1/2
Elővárosi vasút (HÉV)
| 1/2
Metró
| 1/4
A városi tömegközlekedés alapvetően kétféle módon bonyolódhat le: közúton, vagy kötött pályán. Ez utóbbi megvalósítható a közúttal közösen kialakított pályán (rendszerint annak közepén), vagy teljesen önálló, ún. zárt pályán. A trolibusz a közúti közlekedés egy speciális módja: közúton zajlik, de a bizonyos mértékű szabadságfokot még biztosító felsővezeték igénybevételével.
A kétféle megoldás eltérő utascsere folyamatot követel meg: a megállók elhelyezkedése szerint közúti pálya esetén az utasforgalmi műveletek (a le- és felszállás) az útpálya szélén ill. közepén történhetnek, míg zárt pályás kialakítás során a jármű jobb-, bal-, esetleg mindkét oldalán. A megállók kialakítása szerint megkülönböztetünk alacsony járdaszintű és magas peronos megoldást.
A városi tömegközlekedési eszközök irányítására a következő módszerek állnak rendelkezésre:
közúttal közös irányítás közúthoz hangolt irányítás közúttól független irányítás automatikus irányítás
A járműveket a szolgáltatási színvonalat befolyásoló, utazóközönség számára elsődleges jelentőséggel bíró, továbbá az üzemi-gazdaságossági körülményeket meghatározó adatokkal jellemezhetjük, pl.:
Befogadóképesség állóhelyek/ülőhelyek Kényelem ülések távolsága, mérete, elhelyezkedése kapaszkodók száma, elhelyezése kilátás, ablakok mérete szellőzés Utascsere ajtók száma, mérete padlómagasság, lépcsők Manőverező képesség Hajtásrendszer teljesítmény dotáció sebesség, gyorsulás környezetvédelem téli üzem Megbízhatóság, üzembiztonság
A teljesítőképesség mutatói az alábbi képletekkel számíthatók:
Keresztmetszeti teljesítőképesség = átbocsátóképesség N k = T t [ jármű óra / irány ] vagy N k = T t ⋅F [ férőhely óra / irány ] Dinamikus teljesítőképesség = szállítóképesség N D = N k ⋅ ν u [ jármű óra 2 / irány ] vagy N D = N k ⋅ ν u ⋅F [ férőhely óra 2 / irány ]
Az egyes közlekedési eszközök közötti választás legfontosabb kritériumai:
üzemvitel/gazdaságosság (4.2. táblázat) közlekedéspolitika kis, közepes város: autóbusz megyei jogú város: autóbusz, szükség esetén trolibusz, villamos Budapest: minden tömegközlekedési eszköz, törekedve a megfelelő modal split kialakítására hálózat felépítése, hálózat arculata - cél: egységes hálózati arculat kialakítása
Tömegközlekedési eszközök jellemzői I.
| autóbusz | gyors autóbusz | trolibusz
Pálya | települési úthálózaton, esetleg buszsávon | települési úthálózaton, esetleg buszsávon | települési úthálózaton, esetleg buszsávon
Megállóhelyek | útpálya szélén öbölben negatív öbölben (300-400 m) | megegyezik az autóbusszal, csak a megállótávolság nagyobb | útpálya szélén öbölben negatív öbölben (300-400 m)
Irányítás | közúttal együtt | közúttal együtt | közúttal együtt
Jármű | általában diesel meghajtású, esetleg gázüzemű, villany nagy befogadóképesség, gyors utascsere | általában diesel meghajtású, esetleg gázüzemű, villany nagy befogadóképesség, gyors utascsere | villamos meghajtás kettős munkavezetékről, 600 V
Sebesség | alacsony, 10-24 km/h | magasabb, 20-32 km/h | alacsony 8-18 km/h
Teljesítőképesség | kicsi, 200-7.200 férőhely/óra/irány | kicsi, 200-7.200 férőhely/óra/irány | kicsi, 200-7.200 férőhely/óra/irány
Dinamikus teljesítőképesség | 2.000-172.800 férőhely*km/óra*óra/irány | 4.000-230.400 férőhely*km/óra*óra/irány | 1.600-129.600 férőhely*km/óra*óra/irány
Előny | - nincs külön pálya, csekély beruházás igény - rugalmas - nincs pálya berendezés - csak üzemi létesítmények | - nincs külön pálya, csekély beruházás igény - rugalmas - nincs pálya berendezés - csak üzemi létesítmények | - levegőszennyezés - téli üzem - hegymenet
Hátrány | - forgalmi zavarok hatása nagy - légszennyezés - téli üzem | - forgalmi zavarok hatása nagy - légszennyezés - téli üzem | - forgalmi zavarok hatása nagy - jó útpályát igényel - kötött pálya - nagy kezdeti beruházás - sok felsővezeték
4.1. táblázat
Tömegközlekedési eszközök jellemzői II.
| közúti villamos | gyors villamos | földalatti vasút (FAV)
Pálya | kötött pályán (közúton, elválasztva, független pályán) | a pályakialakítás általában független, térszínen, alatt, felett | kéreg alatti kötött pálya
Megállóhelyek | középső kétoldali járdasziget (400-500 m) | középső, kétoldali járdasziget (400-500 m) | kétoldali peron (800-1000 m)
Irányítás | közúthoz hangolva | független, esetleg térközbiztosítás | automatikus térközbiztosítás
Jármű | villamos meghajtás 600 V | villamos meghajtás 600 V | kis űrszelvényű Ganz típusú 600 V
Sebesség | alacsony, 10-22 km/h | 18-30 km/h | 18-30 km/h
Teljesítőképesség | közepes, 400-24.400 férőhely/óra/irány | közepes, 400-24.400 férőhely/óra/irány | Közepes, 1400-11300 férőhely/óra/irány
Dinamikus teljesítőképesség | 4.000-536.800 férőhely*km/óra*óra/irány | 7200-732000 férőhely*km/óra*óra/irány | 25.200-339.000 férőhely*km/óra*óra/irány
Előny | - vonatszerelvények változtatásával rugalmas férőhely kínálat - levegőszennyezés | - vonatszerelvények változtatásával rugalmas férőhely kínálat - levegőszennyezés | - független pálya - környezet zavarás - könnyebb megközelíthetőség, mint a metrónál
Hátrány | - zaj - nagy beruházásigény - kötött pálya - karbantartásigény | - zaj - nagy beruházásigény - kötött pálya - karbantartásigény még drágább, mint a közúti villamos | - nagy beruházásigény - kötött pálya - szerelvény korlát - megállóhossz
4.1. táblázat
Tömegközlekedési eszközök jellemzői III.
| elővárosi vasút (HÉV) | városi gyorsvasút | metró
Pálya | kötött pálya (nagyvasúthoz hasonló) | általában független, zárt pálya | független, kötött pálya mélyvezetés, kéreg alatt
Megállóhelyek | kétoldali peron | kétoldali peron | középső vagy kétoldali peron (800-1000 m)
Irányítás | automatikus térközbiztosítás | automatikus térközbiztosítás | automatikus térközbiztosítás
Jármű | 3-6 kocsis szerelvények 1000 V | 3-6 kocsis szerelvények 1000 V | 4-6 kocsis szerelvények 850 V
Sebesség | 20-32 km/h; 34-45 km/h | 20-32 km/h; 34-45 km/h | 20-35 km/h
Teljesítőképesség | 700-26.100 férőhely/óra/irány | 700-26.100 férőhely/óra/irány | 7.200-43.200 férőhely/óra/irány
Dinamikus teljesítőképesség | 18.900-1.004.850 férőhely*km/óra*óra/irány | 18.900-1.004.850 férőhely*km/óra*óra/irány | 144.000-1.512.000 férőhely*km/óra*óra/irány
Előny | - nagy teljesítőképesség - sűrű követés | - nagy teljesítőképesség - sűrű követés | - nagy teljesítőképesség, nagy tömegek - környezetvédelem - helyfoglalás a felszínen
Hátrány | - nagy beruházásigény - kötött pálya - zaj | - nagy beruházásigény - kötött pálya - zaj | - nagy beruházásigény, legdrágább - kötött pálya - magas üzemi költségek
4.1. táblázat
Az egyes tömegközlekedési eszközök teljesítőképessége
4.2. táblázat
Megjegyzés: A 4.2. táblázat szerint az egyes eszközök teljesítőképessége között átfedések vannak. Ez azt jelenti, hogy egy-egy feladat ellátására több közlekedési eszköz is alkalmas. Ezek között a gazdaságossági és egyéb szempontok alapján lehet dönteni.
2. Különleges közlekedési eszközök
A hagyományostól jelentős mértékben, - vagy technikai kialakításukban, vagy pedig szervezési megoldásukban - eltérő városi tömegközlekedési eszközöket soroljuk ebbe a csoportba.
Technikai megközelítésben a következő csoportosítást alkalmazhatjuk:
Nyereg nyeregvasút (Japán, USA) Álló kabintaxi (Frankfurt, Atlanta, Róma) fogaskerekű (Budapest, Svájc) kötélvonatású (Budapest, Drezda, Karlsruhe) Függő kötélpályás (Hannover, Drezda) vaspályás (Wuppertal, H-Bahn) mágneses (M-Bahn, Transrapid) Egyéb mozgójárda (Párizs CDG) személykonténer Spurbus, DuomodeBus (Stuttgart)
Az alábbiakban példaként ismertetésre kerül néhány különleges megoldás (megfelelő fényképes illusztráció kíséretében), melyek ugyan nem tekinthetők széles körben elterjedtnek, viszont egyedi jellegüknél fogva mindenképpen érdeklődésre tarthatnak számot.
Monorail
a jármű egy "sínszálon" közlekedik rendszerint nyereg jellegű kialakítású meghajtás: hagyományos mágneses egyéb alkalmazási terület: USA Japán
A Monorail Sydney-ben
Wuppertal-i függővasút
üzembeállítás éve: 1896 pálya: 10+3,3 km meghajtás: 600 V egyenáram teljesítmény: 1,8 M járműkm; 231,3 M férőhelykm
A Wuppertal-i függővasút
| 1/2
Transrapid
mágneses lebegtetésű gyorsvasút nincs mechanikai kapcsolat a pálya és a jármű között nagyobb elérhető sebesség (500 km/h) kisebb zaj kevesebb kopás jelen: kísérleti üzem (Emsland) terv: Hamburg - Berlin
Transrapid
Szervezési megközelítésben az alábbi városi tömegközlekedési eszközökről beszélhetünk:
Vonaltaxi Taxi hívás Gyűjtőtaxi Igény szerinti vonaltaxi Anrufbus Közös autóhasználat (car-pooling, car sharing) Városnéző busz Buszpálya Egyirányú utca buszokkal Kishajó
Anrufbus
hívásra közlekedő "buszjárat" köztes megoldás az egyéni és a tömegközlekedés között ritkán lakott (tanyasias) területeken
Az Anrufbus működési elve
Közös autóhasználat
carsharing az igénybevevőknek nincs saját kocsijuk, mindenki a szervezet közös járműveit használja carpooling az igénybevevőknek van saját járművük, és azokat közösen használják fahrgemeinschaft mindenkinek van kocsija, de egy-egy kocsit közösen használnak (pl.: munkába járásra)
Városnéző busz
Városnéző busz alkalmazása a helyi tömegközlekedésben.
Wolfsburg (citymobil) ingyenes összeköttetés a belváros, a vasútállomás és a legnagyobb múzeumok között

| Önellenőrző kérdések
Olvassa el figyelmesen az alábbi feladatokat, majd a lecke tartalma alapján oldja meg őket!
1. Rendszerezze az alábbi tömegközlekedési eszközöket az alábbi szempontok alapján!
h) | hagyományos tömegközlekedési eszközök;
k) | különleges tömegközlekedési eszközök.
Írja a típus előtti kisbetűt a megfelelő példa elé!
Betűjel (h, k) | Példa
| autóbusz
| metró
| személykonténer
| gyűjtőtaxi
| földalatti vasút
| elővárosi vasút
| nyeregvasút
| közúti villamos
| gyors villamos
| fogaskerekű
| gyors autóbusz
| trolibusz
| kabintaxi
| városi gyorsvasút
2. Rendszerezze technikai megközelítésben az alábbi különleges tömegközlekedési eszközöket az alábbi szempontok alapján!
n) | nyereg;
a) | álló;
f) | függő;
e) | egyéb megoldás.
Írja a típus előtti kisbetűt a megfelelő példa elé!
Betűjel (n, a, f, e) | Megvalósítás (példa)
| kabintaxi (Frankfurt, Atlanta, Róma)
| mágneses (M-Bahn, Transrapid)
| Spurbus, DuomodeBus (Stuttgart)
| nyeregvasút (Japán, USA)
| kötélvonatású (Budapest, Drezda, Karlsruhe)
| kötélpályás (Hannover, Drezda)
| mozgójárda (Párizs CDG)
| fogaskerekű (Budapest, Svájc)
| vaspályás (Wuppertal, H-Bahn)
| személykonténer
3. Egészítse ki a következő mondatot! A városi tömegközlekedés alapvetően kétféle módon bonyolódhat le: , vagy pályán.
4. Egészítse ki a következő mondatot! A megállók elhelyezkedése szerint: pálya esetén az utasforgalmi műveletek az útpálya szélén illetve a közepén történhetnek; pályás kialakítás során a jármű jobb oldalán, bal oldalán, esetleg mindkét oldalán.
5. Egészítse ki a következő mondatot! A megállók kialakítása szerint megkülönböztetünk: járdaszintű; peronos megoldást.
6. Egészítse ki a következő mondatot! A teljesítőképesség alábbi mutatóit alkalmazzuk: teljesítőképesség azaz átbocsátóképesség; teljesítőképesség azaz szállítóképesség.