KURZUS: Közforgalmú közlekedés I.

MODUL: IV. modul: A városi tömegközlekedés

IV. modulzáró feladatok

| A modulzáró feladatok a IV. modulban tanultak alkalmazását várják el. Olvassa el figyelmesen az alábbi feladatokat, majd a IV. modul tartalma alapján oldja meg őket!
1. Egészítse ki a következő mondatot a hiányzó három szóval! A városok területe , ezeken a területeken a közlekedés hatása érvényesül, a városközpontok eddigi kiemelt szerepe . 3 pont
2. Egészítse ki a következő mondatot a hiányzó négy kifejezéssel! A közlekedés és tömegszerű, segítségével létrejövő . 4 pont
3. A következő kérdés a városi népesség jellemzőire vonatkozik.
v) | városalakító népesség,
k) | kiszolgáló népesség,
e) | eltartottak.
Írja fogalom előtti kisbetűt a megfelelő jellemzők elé!
Betűjel (v, k, e) | Jellemzők
| Ehhez a népességhez a még nem, vagy már nem munkaképes korúak, a rokkantak, a fogyatékosak, a nyugdíjasok, a betegek és a nem dolgozó családtagok tartoznak.
| Ez a réteg a város lakosainak mintegy 25-35%-a.
| Ezeket a település lakosságának mintegy 20-25%-ára teszik.
| Ez a népesség szolgáltatja azt a termelési, szolgáltatási többletet, amely alapján a kérdéses település - saját szükségletein túlmenően - a táj vagy az ország igényeinek kielégítésében is szerephez jut.
| Ezek nálunk az összlakosság mintegy 45%-át teszik ki.
| Ehhez a népességhez a többi keresők tartoznak, akik tehát a település saját szükségleteinek kielégítését biztosítják (például helyi közlekedés, helyi ipar, helyi igazgatás, helyi oktatás stb.).
6 pont
4. Egészítse ki a következő három mondatot a hiányzó egy-egy kifejezéssel! A területi munkamegosztás a különféle rendeltetésű területegységek között megfelelő igényel. Ezt a biztosítja. A közlekedés a célszerű előfeltétele és egyben előmozdítója. 3 pont
5. A következő kérdés a dezurbanizáció közlekedési hatásaival foglalkozik. Döntse el az állításokról, hogy igazak vagy hamisak!
A tehetősebb rétegek jobban kötődnek a személygépkocsi használatához. |
A szétterülő, alacsony laksűrűségű beépítés a környező településeken biztosítja a magas színvonalú tömegközlekedés gazdaságosságát. |
Kis személygépkocsi forgalom a városba bevezető utakon és magában a városban is. |
1 pont
6. Egészítse ki a következő laksűrűséggel kapcsolatos mondatot a hiányzó két szóval! Ha a vizsgált területet a szegélyező utak tengelyével határoltan számítják akkor területről, ha a vizsgált területet a külső építési vonallal (lakótömb) határoltan számítják, akkor területről beszélhetünk. 2 pont
7. Párosítsa a városrészek (területhasznosítás) nevét az őket jellemző leírással.
l) | lakóterület;
i) | ipari terület;
z) | zöldterületek;
k) | városközpont;
o) | ősi városközpont.
A név előtti kisbetűt írja a megfelelő ábra elé!
Betűjel (l, i, z, k, o) | Leírás
| Itt helyezkednek el, többnyire meglehetősen koncentráltan, a magasabb-rendű tercier tevékenységek és szolgáltatások területei, létesítményei, szervei, többé-kevésbé rendezetten, nagyobb városokban egymástól területileg elkülönítve, esztétikailag értékes keretben és módon.
| Rendszerint valamilyen tér, vagy tércsoport formájában alakult ki és maradt fenn.
| A település területének az a megfelelő elemekből kialakított egy vagy több összefüggő, szerves részrendszere, amelyen lakóépületek és az ezeket közvetlenül kiszolgáló intézmények, létesítmények, közlekedési és zöldterületek vannak.
| A város területének túlnyomóan zöld növényzettel borított, egységesen összefüggő, egyenletesen elosztott, de nem elaprózott, minden területi elemének fontos, szerves részei, amelyek pihenésre, üdülésre, a város területének tagolására és a városkép élénkítésére alkalmasak.
| A település olyan funkcionális egységet alkotó, összefüggő területe, amelyet teljes egészében ipari üzemek és a területileg is közvetlenül hozzájuk tartozó közlekedési- és közműlétesítmények, növényzettel borított (többnyire védő) területek, valamint az ipari üzemek dolgozóit kiszolgáló közintézmények foglalnak el.
5 pont
8. Válassza ki a városközpont jellemzőit!
| nagy vonzóerő, ha gyenge a megközelítési lehetőség;
| nagy vonzóerő, ha jól megközelíthető egyéni és tömegforgalmi eszközökkel;
| közösségi tevékenységek és szolgáltatások hiánya;
| közösségi tevékenységek és szolgáltatások koncentráltsága.
2 pont
9. Egészítse ki a következő mondatokat! A városközpont vonzó ereje, a közösségi tevékenységek és szolgáltatások jelentős népsűrűséget váltanak ki. Ez a hatás azonban csak akkor realizálható, ha a fok és a lehetőség (személy és teher is) egymással egyensúlyban vannak (utak, terek, parkolási lehetőség). 3 pont
10. A következő mondat a városközpont távlati fejlesztési módszereit jellemzi. Egészítse ki a következő mondatot a hiányzó 1-1 kifejezéssel! A rövid távú fejlesztési lehetőségek kimerültével a nagymértékű fejlesztésével, és a városközpont és funkcióinak igyekeznek a felbillent egyensúlyt helyreállítani. 2 pont
11. A következő mondat a városközpont autóközlekedéshez szabott fejlesztésének feltételeit tartalmazza. Válassza ki helyes meghatározásokat!
| el kell választani a jármű- és gyalogos áramlatokat;
| a jármű- és gyalogos áramlatokat között nem szükséges a kapcsolat biztosítása;
| foglalkozni kell a városközpont gyors, biztonságos és kényelmes megközelítési és elhagyási lehetőségével;
| nem kell foglalkozni a városközpontban az egészséges körülmények megteremtésével.
2 pont
12. A következő két mondat a tömegközlekedés előnyben részesítésére alapozott városközpont fejlesztési elveit tartalmazza. Egészítse ki a következő két mondatot a hiányzó kifejezésekkel! Nem tesszük lehetővé mindenki számára a városközpontba közlekedési eszközökkel való bejutást, hanem a fokozatos átalakításával, és a fejlesztésével biztosítjuk, hogy a belváros peremén, vagy a gyorsvasutak, gyorsjáratok vonalai mentén kijjebb is leparkolt járművek utasai , illetőleg eszközökkel és közelítsék meg a városközpontban lévő úti céljukat. 7 pont
13. Egészítse ki a következő mondatot! Amennyiben a közlekedési, megközelítési lehetőségek fejlesztésének bármilyen ok határt szab, ideig-óráig ható intézkedéseket kell tenni, a át kell alakítani, végső fokon azonban előbb-utóbb városközpont kell végrehajtani. 3 pont
14. Rendszerezze a tömegközlekedési eszközöket és jellemzőiket!
a) | autóbusz
g) | gyorsautóbusz
t) | trolibusz
k) | közúti villamos
Írja a tömegközlekedési eszköz előtti kisbetűt megfelelő oszlop fejlécébe!
Pálya | települési úthálózaton, esetleg buszsávon | települési úthálózaton, esetleg buszsávon | települési úthálózaton, esetleg buszsávon | kötött pályán (közúton, elválasztva, független pályán)
Megállóhelyek | útpálya szélén öbölben negatív öbölben (300-400 m) | megegyezik az autóbusszal, csak a megállótávolság nagyobb | útpálya szélén öbölben negatív öbölben (300-400 m) | középső kétoldali járdasziget (400-500 m)
Sebesség | alacsony 8-18 km/h | magasabb, 20-32 km/h | alacsony, 10-24 km/h | alacsony, 10-22 km/h
Teljesítőképesség | kicsi, 200-7.200 férőhely/óra/irány | kicsi, 200-7.200 férőhely/óra/irány | kicsi, 200-7.200 férőhely/óra/irány | közepes, 400-24.400 férőhely/óra/irány
Dinamikus teljesítőképesség | 1.600-129.600 férőhely*km/óra*óra/irány | 4.000-230.400 férőhely*km/óra*óra/irány | 2.000-172.800 férőhely*km/óra*óra/irány | 4.000-536.800 férőhely*km/óra*óra/irány
Előny | - levegőszennyezés - téli üzem - hegymenet | - nincs külön pálya, csekély beruházás igény - rugalmas - nincs pálya berendezés - csak üzemi létesítmények | - nincs külön pálya, csekély beruházás igény - rugalmas - nincs pálya berendezés - csak üzemi létesítmények | - vonatszerelvények változtatásával rugalmas férőhely kínálat - levegőszennyezés
Hátrány | - forgalmi zavarok hatása nagy - jó útpályát igényel - kötött pálya - nagy kezdeti beruházás - sok felsővezeték | - forgalmi zavarok hatása nagy - légszennyezés - téli üzem | - forgalmi zavarok hatása nagy - légszennyezés - téli üzem | - zaj - nagy beruházásigény - kötött pálya - karbantartásigény
4 pont
15. Rendszerezze a tömegközlekedési eszközöket és jellemzőiket!
g) | gyors villamos
e) | elővárosi vasút (HÉV)
v) | városi gyorsvasút
m) | metró
Írja a tömegközlekedési eszköz előtti kisbetűt megfelelő oszlop fejlécébe!
Pálya | kötött pálya (nagyvasúthoz hasonló) | független, kötött pálya mélyvezetés, kéreg alatt | a pályakialakítás általában független, térszínen, alatt, felett | általában független, zárt pálya
Megállóhelyek | kétoldali peron | középső vagy kétoldali peron (800-1000 m) | középső, kétoldali járdasziget (400-500 m) | kétoldali peron
Sebesség | 20-32 km/h; 34-45 km/h | 20-35 km/h | 18-30 km/h | 20-32 km/h; 34-45 km/h
Teljesítőképesség | 700-26.100 férőhely/óra/irány | 7.200-43.200 férőhely/óra/irány | közepes, 400-24.400 férőhely/óra/irány | 700-26.100 férőhely/óra/irány
Dinamikus teljesítőképesség | 18.900-1.004.850 férőhely*km/óra*óra/irány | 144.000-1.512.000 férőhely*km/óra*óra/irány | 7200-732000 férőhely*km/óra*óra/irány | 18.900-1.004.850 férőhely*km/óra*óra/irány
Előny | - nagy teljesítőképesség - sűrű követés | - nagy teljesítőképesség, nagy tömegek - környezetvédelem - helyfoglalás a felszínen | - vonatszerelvények változtatásával rugalmas férőhely kínálat - levegőszennyezés | - nagy teljesítőképesség - sűrű követés
Hátrány | - nagy beruházásigény - kötött pálya - zaj | - nagy beruházásigény, legdrágább - kötött pálya - magas üzemi költségek | - zaj - nagy beruházásigény - kötött pálya - karbantartásigény még drágább, mint a közúti villamos | - nagy beruházásigény - kötött pálya - zaj
4 pont
16. Egészítse ki a következő mondatot! A tömegközlekedési vonalat a (ok), az és a határozzák meg. 3 pont
17. Egészítse ki a következő mondatot! Átlapolásról akkor beszélünk, ha két szemközt futó vonal nem a találkozási pontnál, hanem a vonalak mentén van, és így szakasz keletkezik, amelyet átlapolt szakasznak nevezünk. 3 pont
18. Egészítse ki a következő mondatot! A végződő vonal ritkán lakott, nagykiterjedésű városrészek kiszolgálására alkalmas. 1 pont
19. Egészítse ki a következő mondatot! A vagy más néven vonal a város külső részeit közvetlenül a városközpont érintése nélkül köti össze. 2 pont
20. Válassza ki a városi terület körzetekre osztásánál figyelembe veendő alapelveket! Jelölje be a 3 helyes választ!
| a körzetek határai a nagy forgalmú megállóhelyekhez, a nagy létszámot foglalkoztató üzemekhez közel essenek
| a körzetek határai ne essenek közel a nagy forgalmú megállóhelyekhez, a nagy létszámot foglalkoztató üzemekhez
| a körzetek határait általában olyan utcák jelentsék, amelyeken nincs tömegközlekedés
| a körzetek határait általában olyan utcák jelentsék, amelyeken van tömegközlekedés
| a körzetek határai keresztezhetik a házakat, üzemek területét
| a körzetek határai nem keresztezhetik a házakat, üzemek területét
3 pont
21. Válassza ki a szükséges körzetek számát egy 100 000 fős város esetén!
| kb. 5 körzet
| kb. 10 körzet
| kb. 40 körzet
| kb. 100 körzet
1 pont
22. Válassza ki a két helyes megoldást! Optimális megállótávolságnak az utas szempontjából azt tekinthetjük:
| ahol az eljutási idő a legkevesebb
| ahol az eljutási idő a leghosszabb
| ahol Te függvénynek maximuma van
| ahol Te függvénynek minimuma van
2 pont
23. Válassza ki a helyes megoldást! A megállótávolság optimumát alapvetően befolyásoló tényező:
| a gyaloglási sebesség
| a megállási időpótlék
| az átlagos utazási távolság
| a rá- és elgyaloglási idő
24. Válassza ki a jó megoldást! A megállótávolság esetében a megállóhelyi időpótlékot:
| 30 másodpercben rögzítjük
| 40 másodpercben rögzítjük
| 60 másodpercben rögzítjük
| 20 másodpercben rögzítjük
25. Válassza ki a helyes megoldást! A megállótávolság optimumát meghatározó matematikai összefüggés, ha: a gyaloglási sebességet 3 km/órában, a megállási időpótlékot 30 másodpercben rögzítjük, akkor:
| M= 30 L [ m ]
| M= 3 L [ m ]
| M= 4 L [ m ]
| M= 50 L [ m ]
26. Válassza ki az igaz állításokat úgy, hogy egy helyes mondatot kapjon! Az egyes vonalakon kialakuló nagy járatsűrűség:
Állítások I.
| nem biztosítja az autóbuszok üzemidejének fokozott kihasználását;
| biztosítja az autóbuszok üzemidejének fokozott kihasználását;
| nem befolyásolja az autóbuszok üzemidejének kihasználását;
Állítások II.
| és a végállomási tartózkodási idők alacsony szinten tartását;
| és a végállomási tartózkodási idők magasak lesznek;
| és nincs hatással a végállomási tartózkodási időkre.
27. Válassza ki az egyetlen helyes megoldást! A városi autóbusz-menetrendben célszerű:
| a követési időközt közölni;
| az indulási időket közölni;
| az érkezési időket közölni;
| az indulási és érkezési időket közölni.
28. Válassza ki az egyetlen helyes választ! A végállomási tartózkodási idő:
| minden végállomáson azonos;
| végállomásonként különböző lehet.
29. Egészítse ki a következő mondatot! A menetrendkészítés legfontosabb időadata a .
30. Egészítse ki a következő mondatot! Az útvonal felmérése során állapítják meg a értékét, amely a végállomási is tartalmazza.
31. Válassza ki a két helyes választ! A városi közlekedésnek jellemzője:
| a menetidő nem állandó
| a menetidő állandó
| a menetidőt a számításokban nem használjuk
| a megállóhelyi tartózkodási idő 20 másodperc
| a megállóhelyi tartózkodási idő nem állandó
| a megállóhelyi tartózkodási idő kevesebb mint 20 másodperc
32. Válassza ki a két helyes megoldást! Intervallumonként a fordulóidő eltérését az alábbi tényezők okozzák:
| csúcsidőszakban kisebb menettartam és minimális végállomási tartózkodási idő;
| csúcsidőszakban nagyobb menettartam és minimális végállomási tartózkodási idő;
| csúcsidőszakban nagyobb menettartam és maximális végállomási tartózkodási idő;
| csúcsidőszakon kívül hosszabb menettartam, és hosszabb végállomási tartózkodási idő;
| csúcsidőszakon kívül rövidebb menettartam, és rövidebb végállomási tartózkodási idő;
| csúcsidőszakon kívül rövidebb menettartam, és hosszabb végállomási tartózkodási idő.
33. Válassza ki a helyes megoldást! A menettartamok szórásának káros hatásait:
| a fel- és leszállási idők növelésével lehet csökkenti;
| alacsonyabb járatsűrűséggel lehet csökkenteni;
| a fordulóidőbe épített végállomási tartózkodási idő megfelelő megválasztásával lehet csökkenteni;
| a személyzet számára szükséges pihenőidő növelésével lehet csökkenteni.
34. Egészítse ki a következő mondatot! A fordulóidőbe végállomási tartózkodási időként olyan beépítése indokolt, amely a véletlenszerűen előforduló hatását kiszűri.
35. Válassza ki a helyes megoldást! A járatkimaradás-mentes közlekedéshez szükséges tartalékidő meghatározásának módja:
| a késésmentes indításhoz szükséges tartalékidőhöz hosszáadjuk a követési időközt;
| a késésmentes indításhoz szükséges tartalékidőből levonjuk a követési időközt;
| a késésmentes indításhoz szükséges tartalékidőhöz hosszáadjuk a pihenőidőt;
| a késésmentes indításhoz szükséges tartalékidőből levonjuk a kocsimozgatási időt.
36. Válassza ki a helyes megoldást! Mértékadónak:
| a legzsúfoltabb keresztmetszeten áthaladó utasszámot tekintjük;
| a legkevésbé zsúfolt keresztmetszeten áthaladó utasszámot tekintjük;
| a legzsúfoltabb keresztmetszeten áthaladó járműszámot tekintjük.
37. Egészítse ki a következő mondatot! Az utazási igények a nap folyamán nem egyenletesen oszlanak meg, az időben változó igényeket időben menetrenddel kell követni.
38. Egészítse ki a következő mondatot! A számbillentyűket használja! Az utasszám alakulására a megállapítása céljából van szükség.
39. Válassza ki a szükséges járatszám megállapításához alkalmas matematikai összefüggést, ha: Nk = az autóbusz befogadóképessége; α = kihasználási koefficiens; Um = mértékadó utasszám.
| J= U m N k ⋅α [ d b ]
| J= U m ⋅ N k ⋅α[ d b ]
| J= U m N k ⋅α [ d b ]
| J= U m ⋅ N k α [ d b ]
40. Válassza ki a szükséges járatszám megállapításához szükséges három adatot!
| menetidő
| az autóbusz befogadóképessége;
| pihenőidő
| kihasználási koefficiens;
| le- és felszállási idő
| mértékadó utasszám
41. Válassza ki a helyes megoldást! Az autóbusz-közlekedésben az indítási időköz alsó határértékét:
| a menetidő szabja meg;
| a végállomási tartózkodási idő szabja meg;
| a pálya teljesítőképessége szabja meg;
| a le- és felszállási idő szabja meg;
| a pihenő idő szabja meg.
42. Válassza ki a helyes megoldást! Autóbusz-közlekedésben két percnél kisebb indítási időköz alkalmazása általában nem szerencsés, mert:
| nem gazdaságos;
| nincs annyi jármű, hogy biztosítható legyen;
| a járművek a vonalon összetorlódnak és teljesítőképességük romlik.
43. Válassza ki a két helyes megoldást! A fordulóidő és az indítási időköz hányadosaként nem kapunk mindig egész számot. Mi ilyenkor a teendő? Milyen lehetőségeink vannak?
| növelni a fordulóidőt, hogy az az indítási időköz egész számú többszöröse legyen;
| csökkenteni a fordulóidőt, hogy az az indítási időköz egész számú többszöröse legyen;
| változó indítási időközt alkalmazni úgy, hogy a fordulóidőn belül az indítási időközök összege nagyobb legyen fordulóidőnél;
| változó indítási időközt alkalmazni úgy, hogy a fordulóidőn belül az indítási időközök összege kisebb legyen fordulóidőnél;
| változó indítási időközt alkalmazni úgy, hogy a fordulóidőn belül az indítási időközök összege egyezzen meg fordulóidővel.